Jūrų takas - City hikes
Atkarpa 73. Dreverna – Klaipėda.
Palei karaliaus Vilhelmo kanalą į Klaipėdą
Už Drevernos kaimo Jūrų takas Priekulės keliu (Nr. 2206) kerta Drevernos upę, Klišupę ir Karaliaus Vilhelmo kanalą, už kurio sukasi į kairę ir 9 km kaip medžių lapija padengta alėja vingiuoja palei rytinį istorinio kanalo krantą. Čia įrengtos poilsiavietės ir turizmo informacijos stendai, pasakojantys apie apylinkių gamtinę įvairovę. Dar po 4 km Jūrų takas pasiekia Kairių gatvę, o einant toliau galima grožėtis miesto aplinka. Nuo Jūrininkų prospekto iki Baltijos prospekto Jūrų takas vingiuoja miesto parkų pėsčiųjų takais, kirsdamas Sąjūdžio, Reikjaviko, Draugystės ir kt. parkus. Kirtęs Baltijos prospektą, maršrutas toliau veda Taikos prospekto pėsčiųjų takais ir šaligatviais, o už 3 km pasiekia Biržos tiltą.
Atkarpa 67. Klaipėda – Palanga.
Pajūrio regioniniu parku
H. Manto gatve Jūrų takas veda per Klaipėdos centrą, kerta Klaipėdos poilsio parką, geležinkelį ir Melnragės gyvenvietės pietinėje dalyje išeina į Baltijos jūros pakrantę. Toliau jis vingiuoja pajūrio promenada ir kopas saugančiais mediniais takeliais, nusitęsia jaukiu takeliu per pajūrio miškus, einančiu apie 10–20 m atstumu nuo pėsčiųjų / dviračių tako per Antrąją Melnragę iki Girulių gyvenvietės. Prie Girulių jis trumpam išeina į paplūdimį, o nuo Kukuliškių iki Karklės gyvenvietės pietinės dalies Jūrų takas pradžioje vingiuoja labai gražiu buvusios Litorinos jūros krantu, apaugusiu neliestu mišku, toliau – palei vaizdingą, bangų nuskalautą skardį su keliomis regyklomis (įsk. Olando kepurę). Nuo Karklės gyvenvietės kitus 11 km iki Palangos Botanikos parko Jūrų takas veda smėlėtais, pilnais akmenukų paplūdimiais, kur vietomis pasitaiko ir didesnių akmenų. Einant Palangos Botanikos parko vakarinėje dalyje esančiais takeliais, Jūrų takas pasiekia Meilės alėją ir ja veda iki Palangos pėsčiųjų tilto. Didelė šios atkarpos dalis eina per Pajūrio regioninį parką.
Atkarpa 48. Rohuküla - Haapsalu - Uuemõisa.
Populiariausias Estijos kurortas - Hapsalu
Įvairi Baltijos pakrantės pėsčiųjų maršruto atkarpa. Pirmieji trys maršruto kilometrai eina palei buvusią Haapsalu – Rohuküla plačiojo geležinkelio liniją, pasivaikščioti Haapsalu įlanka per Pulapė ragą, kerta pakrantės miškus, kuriuose yra sveikatingumo takai, o toliau – pakrantės promenadomis ir nedidelėmis gatvelėmis aplinkui. Haapsalu miestas. Pervažiavus nedidelę pelkę už miestelio, ši tako atkarpa baigiasi nuostabiame Uuemõisa parke.
Atkarpa 34. Uulu - Pärnu.
Palei raistus į Pernu
Pirmiausia Baltijos pajūrio pėsčiųjų maršrutas eina senais pakrantės keliais, apsuptais pušynų, tačiau pravažiavus Lottemaa parką pasuka jūros link ir išeina į Reiu paplūdimį. Toliau žygis tęsiasi per apaugusį paplūdimį (plačios seklumos, kai vėjas sukuria vandens nutekėjimą) ir už kiek mažiau nei 4 km reikia sukti į vidų, kirsti golfo aikštyną ir sukti Pernu kryptimi. Netoli Raeküla rajono, jis gyvatės nedideliu takeliu, sudarantis ribą tarp didelės pakrantės pelkės ir miško. Apėjus šlapžemę ~ 6 km, Pernu paplūdimyje išnyra Baltijos pajūrio žygių maršrutas. Toliau kelias eina per vakarinę Pernu senamiesčio dalį, kerta Pernu ir Saugos upes ir baigiasi Vana-Pernu rajone.
Atkarpa 24. Rygos centras - Vecāķi.
Rygos senamiestis - UNESCO pasaulio paveldo objektas
Iš pradžių kelionės programa nuves jus į nedidelį pasivaikščiojimą po Rygos centrą, Rygos senamiestį, veda palei miesto kanalą per Kronvalds parką, per Alberta gatvę (Art Nouveau pastatai) ir toliau per Miera gatvę per Lielie kapi kapines, per Kokneses ir Ostas prospektu per Mežaparką ir tada pasiekia Jaunmīlgrāvį ir kerta Mīlgravį . Toliau vingiuoja Vecāķu prospektu iki Ziemeļblāzmos ir Senosios Dauguvos (Vecdaugavos) krantų, kuriuos nuo Vecākių skiria vos pora kilometrų. Po dviejų dienų žygio per Rygą Baltijos pakrantės žygių maršrutas vėl nuves į paplūdimį.
Atkarpa 23. Buldurai – Rygos centras.
Per miškus į Rygą
Maršrutas yra alternatyvus būdas, norint iš Jūrmalos patekti į Rygą, einant mišku. Už Lielupės tilto Jūrų takas vingiuoja per Priedainę, kurioje galima pasigėrėti mediniais pastatais. Toliau maršrutas eina lygiagrečiai dešiniajam Lielupės krantui, tada pasuka palei pietinę Bolderajas kopos dalį ir kerta Kleistų mišką, vingiuodamas palei Lačupės kapines. Istoriniais Pardaugavos keliais – Buļļu ir Daugavgrīvas gatvėmis per Dzegužkalną, palei Zunda kanalą ir Agenskalno įlanką veda iki Dauguvos, kur Akmens tiltu kerta Dauguvą ir sustoja Rygos Rotušės aikštėje.
Interesants posms starp Jūrmalu un Rīgas centrālo daļu: Priedaines vēsturiskāo apbūve, Spilves pļavas un Kleistu mežs ar latviešu strēlnieku 1. Pasaules kara cīņu vietām, Pārdaugavas apbūve, bijusī Iļģuciema industriālā zona (19.-20.gs.) ar Dzegužkalnu, Zunda krastmala, Ķīpsalas apbūve un muzeji, Āgenskalna līcis un tilti pār Daugavu kā industriālā mantojuma objekti.
Atkarpa 10. Ventspils - Staldzene.
Ventspilio miestu
Maršrutas driekiasi per Ventspilį ir aplinkinius miškus. Baltijos pajūrio pėsčiųjų maršrutas vingiuoja nuo pietinio molo per istorinį Ostgalą ir senamiestį, kerta Ventos upę ir tęsiasi per Parventos rajoną pėsčiųjų ir dviratininkų taku Staldzenės kryptimi, kur apvažiuoja Ventspilio uostą ir grįžta į jūros pakrantė. Verta pasiimti vieną „laisvą dieną“ ir susipažinti su įdomiausiomis miesto vietomis, taip pat apsilankyti Pajūrio muziejuje po atviru dangumi.
Ventspils vēsturiskais centrs, pilsētas apkaimes un piekraste ir bagātas kā ar kultūras un industriālo, tā arī militāro mantojum - krasta aizsardzības baterijām, bijušiem raķešu glabāšanas angāriem, palaišanas laukumiem u.c. objektiem. Interesanta vieta urbāniem pārgājieniem, izziņai un foto - videosesijām.
Atkarpa 3. Bernāti - Liepāja - Karosta (Karinis uostas).
Miestas, kuriame gimsta vėjas
Nuo Bernatų iki Liepojos Baltijos pajūrio pėsčiųjų maršrutas veda plačiu paplūdimiu, kur iš pradžių pakrantę formuoja išplautos krantai, tačiau artėjant prie Liepojos akyse iškyla aukšti priedangos, apaugusios smėlynėmis svidrėmis ir marražolėmis. Vėliau takas vingiuoja per Liepojos senamiestį ir „Naująją Liepoją“, kertant Karinio jūrų laivyno uosto kanalą ir pasiekti Karinių jūrų pajėgų uostą: karinių ir fortifikacinių pastatų kompleksą, kurio apžiūra, tikėtina, užtruks pusę dienos. Neabejotinai turėtumėte paragauti ypatingo Liepojos patiekalo, vadinamo Liepājas menciņi , pagamintą iš rūkytos menkės pagal senovinį Pietų Kuržemės receptą.
Ir vērts veltīt vismaz 1 - 2 dienas un izstaigāt Liepājas vēsturisko centru, Tirdzniecības kanāla krastus, Zirgu salu, Liepājas fortus un Karostu - vienu no iespaidīgākajiem Latvijas militārā mantojuma objektiem kā Karostas cietumu, Ziemeļu fortiem, Oskara Kalpaka tiltu u.c., kas piedzīvojuši vairākas varas. Piemērota vide fotosesijām, fotografēšanai, filmēšanai, izziņai.