Jūrtaka - Cauri pilsētai
73. posms. Dreverna – Klaipėda.
Gar Karaļa Vilhelma kanālu uz Klaipēdu
No Drevernas ciema Jūrtaka pa Priekulė ceļu (Nr. 2206) šķērso Drevernas upi, Klišupė un Karaļa Vilhelma kanālu, aiz kura pagriežas pa kreisi un turpmāko 9 km garumā kā koku lapotnes aizsegta aleja virzās gar vēsturiskā kanāla austrumu krastu. Vietām šeit ierīkotas atpūtas vietas un tūrisma informācijas stendi, kas vēsta par apkaimes dabas daudzveidību. Vēl pēc 4 km Jūrtaka sasniedz Kairių ielu, un tālākais posms ved pa pilsētvidi. No Jūrininkų prospekta līdz Baltijos prospektam Jūrtaka virzās cauri pilsētas parkiem, šķērsodama Sąjūdžio, Reikjaviko, Draugystės u.c. parku takas. Šķērsodama Baltijos prospektu, tā tālāk ved pa Taikos prospekta gājēju ietvēm un pēc 3 km sasniedz Biržas tiltu.
67. posms. Klaipėda – Palanga.
Cauri Piejūras reģionālajam parkam
Gar H. Manto ielu Jūrtaka izved no Klaipēdas centra, šķērso Klaipēdas atpūtas parku, pa tiltu šķērso dzelzceļa līniju un Melnrages ciema dienviddaļā iznāk Baltijas jūras krastā. Tālāk tā izvijas cauri kāpām, kuru saudzēšanas nolūkā ir izveidotas koka laipas, un turpinās pa jauku taku cauri piekrastes mežiem, ap 10–20 m attālumā no gājēju/velobraucēju celiņa cauri Antroji Melnragė līdz Giruliai ciemam. Pie Giruliai tā īsu brīdi iznāk pludmalē, bet no Kukuliškiai līdz Karkles ciema dienviddaļai Jūrtaka sākumā virzās gar ļoti skaistu bijušās Litorīnas jūras krastu, kas apaudzis ar pirmatnēju mežu, bet tālāk – gar ainavisku, viļņu noskalotu stāvkrastu ar vairākām skatu vietām (t.sk. – Olando kepurė). No Karkles ciema nākamos 11 km līdz Palangas Botānikas parkam Jūrtaka ved pa smilšaini oļainām pludmalēm, kuras vietumis klāj arī akmeņi. Pa piekrastes takām Palangas Botānikas parka rietumdaļā Jūrtaka aizvijas līdz Meilės alejai un tālāk – līdz Palangas gājēju tiltam. Posma lielākā daļa ietilpst Piejūras (Pajūrio regioninis parkas) reģionālajā parkā.
48. posms. Rohuküla - Haapsalu - Uuemõisa.
Populārais Igaunijas kūrorts - Hāpsalu
Daudzveidīgs Jūrtakas posms, kas piemērots aktīviem gājējiem, kam interesē kūrorta vēsture un tradīcijas. Pirmie trīs maršruta kilometri iet pa bijušo Haapsalu – Rohuküla platsliežu dzelzceļu, izmet loku gar Haapsalu līci caur Pullapää neem, šķērso piekrastes mežus, kur izveidotas veselības takas un pa piekrastes promenādēm un mazajām ieliņām apmet loku apkārt Haapsalas pilsētai. Šķērsojot nelielu mitrāju aiz pilsētas, tā finišē skaistajā Uuemõisa parkā.
34. posms. Uulu - Pärnu.
Gar mitrājiem uz Pērnavu!
Jūrtakas posms piemērots aktīviem gājējiem un dabas vērotājiem. Sākotnēji Jūrtaka iet pa priežu mežu ieskautiem vecajiem piekrastes ceļiem, bet aiz Lottemaa parka pagriežas uz jūru un iznāk Reiu pludmalē. Tālāk seko gājiens pa aizaugošu liedagu (vējatplūdu laikā - plaši sēkļi), kur pēc nepilniem 4 km ir jānogriežas uz iekšzemi, jāšķērso golfa laukums un jāpagriežas Pērnavas virzienā. Pie Raeküla rajona tā līkumo pa mazu taciņu, kas ir plašo piejūras mitrāju un meža robeža. Apmetusi ~ 6 km garu loku apkārt mitrājiem, Jūrtaka iznāk Pērnavas pludmalē. Tālākais ceļš ved cauri Pērnavas vecpilsētas rietumdaļai, šķērso Pērnavas un Sauga upes un beidzas Vana - Pērnavas rajonā.
24. posms. Rīgas centrs - Vecāķi.
Vecrīga – UNESCO pasaules mantojuma vieta
Maršruts piemērots aktīviem gājējiem, kas nebaidās Rīgu šķērsot ar kājām. Tas sākotnēji izmet nelielu loku pa Rīgas centru – Vecrīgu, ved gar Pilsētas kanālu, cauri Kronvalda parkam, pa Alberta ielu (Jūgendstila pērle) un tālāk pa Miera ielu cauri Lielajiem kapiem, Kokneses un Ostas prospektiem cauri Mežaparkam, sasniedzot Jaunmīlgrāvi un šķērso Mīlgrāvi. Tālāk pa Vecāķu prospektu tas aizlokas līdz Ziemeļblāzmai un Vecdaugavas krastiem, no kurienes dažu kilometru attālumā jau ir Vecāķi. Pēc divu dienu gājuma cauri Rīgai, Jūrtaka atkal izved pludmalē.
23. posms. Bulduri - Rīgas centrs.
Cauri mežiem uz Rīgu!
Maršruts ir alternatīvs veids, kā no Jūrmalas nokļūt līdz Rīgai, ejot pa mežu. Aiz Lielupes tilta Jūrtaka izlīkumo cauri Priedainei ar skatiem uz tās koka apbūvi, iet līdztekus Lielupes labajam krastam, tad nogriežas gar Bolderājas kāpas dienviddaļu un šķērso Kleistu mežu, virzoties gar Lāčupes kapiem. Tālāk pa vēsturiskajiem Pārdaugavas ceļiem – Buļļu un Daugavgrīvas ielām cauri Dzegužkalnam, garām Zunda kanālam un Āgenskalna līcim nonāk līdz Daugavai, kur pa Akmens tiltu šķērso Daugavu un apstājas Rīgas Rātslaukumā.
Interesants posms starp Jūrmalu un Rīgas centrālo daļu: Priedaines vēsturiskāo apbūve, Spilves pļavas un Kleistu mežs ar latviešu strēlnieku 1. Pasaules kara cīņu vietām, Pārdaugavas apbūve, bijusī Iļģuciema industriālā zona (19.-20.gs.) ar Dzegužkalnu, Zunda krastmala, Ķīpsalas apbūve un muzeji, Āgenskalna līcis un tilti pār Daugavu kā industriālā mantojuma objekti.
10. posms. Ventspils - Staldzene.
Cauri Ventspilij!
Maršruts ved cauri Ventspilij un tās apkārtnes mežiem. Jūrtaka no Dienvidu mola izlīkumo cauri vēsturiskajam Ostgalam un Vecpilsētai, šķērso Ventu un tālāk cauri Pārventai pa gājēju – veloceliņu turpinās Staldzenes virzienā, kur, apmetusi loku ap Ventspils ostu, atkal atgriežas jūras krastā. Ir vērts paņemt vienu "brīvdienu" un iepazīt pilsētas interesantākās vietas, kā arī apmeklēt Piejūras brīvdabas muzeju.
Ventspils vēsturiskais centrs, pilsētas apkaimes un piekraste ir bagātas kā ar kultūras un industriālo, tā arī militāro mantojum - krasta aizsardzības baterijām, bijušiem raķešu glabāšanas angāriem, palaišanas laukumiem u.c. objektiem. Interesanta vieta urbāniem pārgājieniem, izziņai un foto - videosesijām.
3. posms. Bernāti - Liepāja - Karosta.
Pilsēta, kurā piedzimst vējš
No Bernātiem līdz Liepājai Jūrtaka ved pa platu liedagu, kur sauszemes pusē sākotnēji ir vērojami noskaloti krasti, bet, tuvojoties Liepājai, augstas priekškāpas, apaugušas ar smiltāju kāpukviešiem un kāpuniedrēm. Tālāk tā izlīkumo cauri Liepājas vecpilsētai un Jaunliepājai un, šķērsojot Karostas kanālu, nonāk līdz Karostai - militāro un fortifikācijas būvju kompleksam, kuras apskatei ir vērts ieplānot vismaz pusi dienas. Noteikti jānogaršo Liepājas īpašais ēdiens – ”Liepājas menciņi”, kas gatavots no kūpinātas mencas pēc senas Dienvidkurzemes receptes.
Ir vērts veltīt vismaz 1 - 2 dienas un izstaigāt Liepājas vēsturisko centru, Tirdzniecības kanāla krastus, Zirgu salu, Liepājas fortus un Karostu - vienu no iespaidīgākajiem Latvijas militārā mantojuma objektiem kā Karostas cietumu, Ziemeļu fortiem, Oskara Kalpaka tiltu u.c., kas piedzīvojuši vairākas varas. Piemērota vide fotosesijām, fotografēšanai, filmēšanai, izziņai.