Ranniku matkarada - Looduselamus
71. päev. Šilutė – Ventė.
Through Nemunas Delta Regional Park
Mööda Klaipėdos tänavat ja Aukštumalės tänavat väljub Balti ranniku matkatee Šilutė linnast Kintai suunas (tee nr 4217), järgides korraks poldritammi tippu (pakkudes head vaadet Nemunase delta madalikule, mis üleujutab kevadel), uidub see mööda maanteed ja pöördub tagasi Aukštmalės tänavale (tee nr 4217). Vähem kui 6 km pärast ristub Rūgailiai küla ristmikul Läänemere ranniku matkatee vasakule Minija poole ja 1,5 km pärast paremale, pöördudes tagasi Šilutė–Kintai maanteele. Balti ranniku matkatee läbib üle kõrge ja pika silla Minija jõe ja Kintai karpkalajärved. Siit avaneb teile üks suurejoonelisemaid vaateid Leedu rannikule koos laiaulatusliku panoraamiga madalikule ja vetele. Enne Povilai külla jõudmist pöörab rada vasakule, mis kulgeb umbes 5 km läbi põllumaa, kus saab rändeperioodil linde vaadelda. Seejärel keerab Balti ranniku matkatee rannaäärsele teele (Marių tänav, tee nr 2201), mis viib 5 km kaugusel asuvale Ventė neemele. Sellelt maalilisel marsruudilõigul avaneb avar vaade Kuramaale üle Kura lahe (lahe laius on siin 8–9 km). Matkajad saavad nautida ka endisi kalurikülasid oma värviliste kaunistatud hoonetega. See rajalõik on osa Nemunase delta regionaalpargist.
69. päev. Rusnė Island.
Rusnė Island — excellent location for wildlife observation
Balti ranniku matkatee saab alguse Rusnė külast Rusnė saarel. Rada viib läbi Neringose tänava ja K. Jukštaičio tänava Rusnė küla rannaäärsele kõnniteele, mis kulgeb mööda Pakalnė jõge – Nemunase delta üht suurimat jaotikku. Läänemere ranniku matkatee viib edasi läbi väikese Rusnė sadama, uidates läbi Rusnė poldritammide kuni Pakalnė külani, pakkudes imelisi vaateid saare värvilisele arhitektuurile ja Pakalnė vete üle ulatuvatele pajupuudele. Peale Pakalnė küla kuni Uostadvarise tuletornini kulgeb marsruut valdavalt Rusnė poldritammidele, mis ümbritsevad ja põimivad madalat saart (saarel on koht, mis asub allpool merepinda), et kaitsta seda üleujutuste eest. Tuletornist Rusnė külani kulgeb Balti ranniku matkatee mööda kõvakattega teed (välja arvatud Uostadvarise külas, kus rada kulgeb Atmata jõe kaldal asuval poldritammil). Rusnė külas kulgeb rada mööda Kuršmarių tänavat ja Taikose tänavat tagasi alguspunkti. Rusnė saar asub Nemunase delta regionaalpargis. Poldritammid sobivad suurepäraselt madalate tasandike metsloomade vaatlemiseks – siin võib näha metskitsi, põtru ja linde kevad- ja sügisrändel.
66. päev. Juodkrantė – Klaipėda.
Klaipėda — Lithuania’s gate to the sea
Juodkrantė rannaäärsest kõnniteest väljudes läbib Balti ranniku matkatee kagu-loode suunas Kuramaa, mis kulgeb mööda üherajalisi metsaradasid, mis looklevad läbi järskude mändidega kaetud luidete, kuni jõuab lõpuks tagasi mere rannikule. Läänemeri. Järgmise 9 km jooksul kulgeb Balti ranniku matkatee mööda rannajoont mööda liivarandu. Idakülje järsk eesluu kaitseb sisemaad liikuva liiva eest. Pärast Alksnynė küla (rannast ei nähta) pöördub Balti ranniku matkatee itta, ületades Pinus mugo mändide ja II maailmasõja aegse Saksa sõjaväebaasi, lähenedes lõpuks Kura lahe rannikule. Seejärel lookleb rada üle mändidega kaetud luidete seljandiku, kust avaneb korrapärane vaade Klaipėda sadamale. Uue ja vana parvlaevasadama vaheline marsruut kulgeb esmalt mööda üherajalist rada ja hiljem mööda rannaäärset kõnniteed. Vanast parvlaevasadamast Kura laguuni ületanud Balti ranniku matkatee jõuab Klaipėda kesklinna, kus kulgeb mööda Danės tänavat Birža sillani. Lõik kuni Smiltynėni viib läbi Kura sääre rahvuspargi.
65. päev. Pervalka – Juodkrantė.
Along the most majestic sand dunes in Northern Europe
Pervalkast väljunud Läänemere ranniku matkatee kulgeb mööda jalakäijate rada, et ületada Kura sääre ida-lääne suunas, jõudes Läänemere rannikule. Järgmine 13 km pikkune lõik kulgeb mööda kaunist liivaranda, mida kaitsevad idast kõrged ja järsud liivaluited. Seda nimetatakse kaitsvaks luiteharjaks ja see on inimese loodud selleks, et kaitsta sisemaad liiva liikumise eest. Juodkrantėsse sisenedes pöörab Balti ranniku matkatee itta ja läbib üle metsaste ja järskude luidete veel kord Kuramaa, et jõuda Kura lahe rannikule. Läänemere ranniku matkatee ühtib põgusalt Nõiamäe rajaga. Seejärel kulgeb see Juodkrantė rannaäärset kõnniteed mööda sadamasse. See lõik viib läbi Kura sääre rahvuspargi.
Kuršu kāpu posms, kurā var iepazīt gan klajas, smilšainas kāpas un to veidojumus Nagļu rezervāta dabas takā, gan jau apmežotas kāpas un to vaļņus Raganu kalnā. Jūraskraukļu un zivju gārņu kolonija - piemērota putnu vērošanas vieta. Jūras krastā var atrast dzintaru. Posms ietilpst Kuršu kāpu Nacionālajā parkā.
46. päev. Haeska - Puise.
Linnu- ja loodusvaatlus Matsalu rahvuspargis
Ranniku matkaraja Haeska – Puise lõik on üks kaunimaid Matsalu rahvuspargis, kulgedes läbi lahe äärsete põllumaade ja rannaniitude, kus sügiseti kogunevad tuhanded rändavad sookurgede ja hanede parved. Haeska küla (rannaniidud, madalad lahesopid, väikelaiud, karjamaad) ja Puise nina (rannaniidud, karjamaad, madalikud) on suurepärased linnuvaatlustornidega paigad rändlindude vaatlemiseks. Maalilised laidudega pikitud merevaated avanevad Põgaris – Sassi ja Puise nina kandis.
44. päev. Meelva - Penijõe.
Henriku Liivimaa kroonika jälgedel
Ranniku matkaraja Meelva – Penijõe matkapäeva algus ja lõpp on Matsalu rahvuspargis, kuid suur osa teekonnast kulgeb pargist väljaspool. Rändajate tähelepanu köidavad hoolitsetud taludega külakesed ja külavaheteed ning hobusekoplid ja lambad. Rada läheb läbi Lihula, mis sai 1211. aastal Saare Lääne piiskopkonna esimeseks pealinnaks. Seoses muistse vabadusvõitlusega on Lihulat märgitud Läti Henriku kroonikas. Linnusemäele rajatud piiskopilinnus hävis lõplikult Liivi sõjas.
43. päev. Kuke - Meelva.
Vaadeldes Balti jääpaisjärve saari
Ranniku matkaraja Kuke – Meelva lõik kulgeb mööda väikeseid, talude ja hooldatud põldudega ääristatud külavaheteid. Matsalu lahe lähedal on näha kariloomade pügatud rannaniite ja märgalasid, kunagi merest eraldunud lahesoppe, mis täna on kinnikasvamise ohus järved. Mõisaküla ja Salivere juures, kus algab Matsalu rahvuspark, on selgelt näha kõrgendikke, mis 10 000 aasta eest olid saared Balti jääpaisjärves.
42. päev. Virtsu - Kuke.
Läbi orhideeväljade ja kadakasalude
Ranniku matkaraja Virtsu – Kuke lõik lookleb läbi Virtsu aleviku, kulgeb 3 km pärast aleviku lõppu mööda maanteed ning pöörab seejärel loodesse läbi tuulepargi ja kunagise nõukogude armee lennuvälja, kus suvel on rikkalikes õites kohalikud orhideed. Mõne aja pärast avaneb vaade Suurele väinale ja kaunitele kadakasaludele. Enne Jõeoja oja kulgeb tee kilomeetri jagu piki iidset pankrannikut.
41. päev. Pivarootsi - Virtsu.
Eesti saarte värav
Ranniku matkaraja Pivarootsi – Virtsu lõigul kulgeb rada umbes 3,7 km mööda kunagist Virtsu – Rapla kitsarööpmelise raudteetammi. Kirsiks tordil on Puhtulaiu poolsaar, mis kunagi oli saar, kuid on tänaseks maismaaga kokku kasvanud. Poolsaarel kasvab laialehine, huvitava taimestiku ja põlispuudega mets, kus on mitmeid mälestusmärke. Virtsu sadamast läheb praam Muhu saarele, mis on tammiga ühendatud Saaremaaga.
Šī Jūrtakas posma interesantākā vieta ir Puhtulaiu pussala (dabas liegums) – sala, kas mūsdienās savienojusies ar kontinentu. To klāj platlapju mežs ar interesantām augu un sēņu sugām, dižkokiem un nozīmīgu cilvēku piemiņas vietām, dabas taku, putnu vērošanas torni u.c. Interesants ir arī bijušais šarusliežu dzelzceļa dambis, kas šķērso seklu līci - piemērotu puntu vērošanas vietu.
40. päev. Varbla - Pivarootsi.
Rannaalade mõisad
Ranniku matkaraja Varbla – Pivarootsi lõik kulgeb mööda rannaäärseid teid, kuid meri on nähtav vaid kahes kohas, sest rannajoont palistavad madalad lahesopid, laiud, niisked rannaniidud, roostikud, abajad, rabad ja pisikesed merest eraldunud järved. Varbla – Allika lähistel avanevad vaated haritud põllumaadele, Allika – Tamba lõik läheb läbi kaunitest metsadest. Tehes tiiru ümber Paatsalu ja Illuste mõisate, jätkub matkarada üle Nehatu looduskaitseala märgalade ja lookleb Muriste küla juures piki teed, mida ääristab muljetavaldav kiviaed. Enne Pivarootsi mõisa avaneb vaade avaratele karjamaadele ja lahele.
39. päev. Matsi - Varbla.
Rannad ja metsad
Ranniku matkaraja Matsi – Varbla lõik teeb tiiru läbi Kulli küla ja kulgeb edasi 5 km mööda kohalikke metsade ja luidetega ääristatud teid. See piirkond on sügiseti marja- ja seenerohke. Olles teinud tiiru ümber Uue-Varbla mõisa, jõuab matkarada Varbla külla. Matkaraja lõigul asuv Matsi rand on kuni Haapsaluni üks vähestest liivarandadest.
36. päev. Liu - Munalaid.
Lahesopid, saared ja linnud
Ranniku matkaraja Liu – Munalaiu lõik kulgeb mööda teid ja jalgradu. Marsruut sobib linnuvaatluseks, sest mere ääres on niisked rannaniidud, roostikud, madalikud ja kinnikasvanud lahesopid. Pärast Liu sadamat vahetab rannatee keerulise ja raskesti läbitava rannajoone tõttu tihti suunda. Parimad paigad loodus- ja linnuvaatluseks on Kavaru külas, Peerni sadama piirkonnas ja Munalaiu sadamas. Viimasest avaneb hea vaade avarale Pärnu lahele, Kihnu väinale ja saartele – Sorgule, Manilaiule ja Kihnule, aga ka rannaniitudele koos seal olevate kariloomadega.
Maršruts piemērots putnu vērošanai. No Jūrtakas redzamas piejūras pļavas, niedrāji, sekli un aizauguši līči. Labākās skatu un putnu vērošanas vietas ir pie Kavaru ciema, Peerni ostas apkaimē un pie Munalaid ostas, kur redzami plašie Pērnavas līča un Kihnu jūras šauruma skati ar salām, kā arī piejūras pļavām, kurās ganās mājlopi.
33. päev. Häädemeeste - Uulu.
Läbi metsade ja rabade
Ranniku matkaraja Häädemeeste - Uulu lõik sobib vastupidavatele matkajatele, kes eelistavad rannaala asemel rännata metsarajal. Rada kulgeb läbi Luitemaa looduskaitseala suursuguste okaspuumetsade ja valge põdrasamblavaibaga kaetud sisemaaluidete. Suviti ja sügiseti leidub siin mitmeid kohti linnu- ja loomavaatluseks ning seente ja marjade korjamiseks. Rada lookleb mööda Maarjapeakse raba ning viib läbi metsade ja raiesmike mosaiigi Lepaküla ja Uulu küladeni.
32. päev. Kabli - Häädemeeste.
Linnud, luited ja metsad
Ranniku matkaraja lõik Kablist Häädemeeste lõunaosani tuleb läbida mööda vana Riia maanteed, sest teest mereni laiuvad roostunud ja abajatega rannaniidud. Antud lõik sobib eriti hästi linnuvaatluseks. Vahetult enne Häädemeestet keerab matkarada maanteelt kõrvale, lookleb Jaagupi hoiualal ja teeb lääne poolt alevikule tiiru peale, ronib kord kõrgele luitenõlvale ja laskub siis taas alla luidete vahelisse kõrgesse männikusse. Matkaraja ääres on head marja- ja seenemetsad.
31. päev. Ikla - Kabli.
Ajaloolise supluspiirkonna radadel
Ranniku matkarada algab Eestis Iklast. Ikla – Treimani lõigul kulgeb teekond mööda vana Riia maanteed. Peale Treimani keerab rada mere poole ja kulgeb järgnevad 2,8 km mööda kitsaid, liivaseid, kiviseid ja kohati võsastunud luiteid. Olles teinud tiiru ümber Orajõe oja, naaseb rada parkla juures luidetele ja viib matkaja umbes 4 km jalutuskäigule kuni Lepanina hotellini. Seal tuleb minna tagasi vana Riia maanteele, mis viib Kablisse. Tee peale jäävad head võimalused linnuvaatluseks. Rannaäärsed alad kuni Pärnuni, linn kaasa arvatud, on ammusest ajast armastatud piirkond vaba aja ja rannapuhkuse veetmiseks.
30. päev. Svētciems - Ainaži.
Silmude kuningriik
Ranniku matkarada kulgeb Svētciemsi – Salacgrīva lõigul mööda luitevallide vahel looklevat metsarada, sest rannariba on tihedalt rohtunud ja sisuliselt läbimatu. Salacgrīvast Kuivižisse võib minna mööda liivaranda või metsateid. Ümber Kuiviži ja Vēverupe vaheliste rannaniitude saab mööda metsateed, mis asub A1 maanteest idas. Pärast Vēverupet naaseb matkarada rohtunud randa, lahkudes sealt Blusupīte jõesuudmes, et jõuda mööda Kāpu ja Valdemāra tänavaid Ainaži muulini. Selja taha on jäänud ligi 580 km Lätimaad ja avastamist ootab Eestimaa.
G.k. ar bagātīgu veģetāciju aizaudzis krasta posms, tādēļ Jūrtaka ved pa maziem meža ceļiem, tikai vietām izlocīdamās jūras krastā. Starp Kuiviežiem un Ainažiem atrodas t.sk. Randu pļavas (dabas liegums), kas ir dabas daudzveidības (augi, putni) ziņā viens no bagātākajiem Latvijas piekrastē. Piemērota vieta putnu vērošanai, izveidota dabas taka un putnu vērošanas tornis. Starp Svētciemu un Salacgrīvu - laba vieta ogošanai un sēņošanai. Uz Svētupes uzbūvēts nēģu tacis. Jūrtakas posms ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā.
29. päev. Tūja - Svētciems.
Vidzeme kivine rand
Ranniku matkaraja lõik Tūjast algab Zaķupīte jõe ületamisega. Kuni Ķurmragsi tuletornini jäävad teele valdavalt liivased, väiksemate kiviste lõikudega rannad. Hiljem jõuab rada Vidzeme kivisesse randa, kus maaninad vahelduvad väikeste abajatega, kuid kaldajoonelt kerkib ka kuni 4 m kõrgune liivakivipaljand. Meleki neeme järel liigutakse taas valdavalt liivarannal, mis on enne Svētupe jõe suudmeala tihedalt rohtukasvanud ja kaetud kõrkjatihnikuga. Rada on võimalik läbida ka ringiga mööda metsateed.
Akmeņainās Vidzemes jūrmalas posms, kas ietver ļoti daudzveidīgu jūras krastu ar maziem zemesragiem, līcīšiem, akmeņainu pludmali un devona perioda atsegumiem - jūras erozijas darbības rezultātu. Ietilpst dabas liegumā "Vidzemes akmeņainā jūrmala". Piemērota vieta dabas vērošanai, sēņošanai, ogošanai, fotografēšanai un filmēšanai, īpaši - vētru laikā. Pie Svētupes ietekas - sākās ar bagātīgu veģetāciju aizaudzis krasts. Piemērota putnu vērošanas vieta. Jūrtakas posms ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā.
28. päev. Lauči - Tūja.
Kadunud purjelaevade ajastu
Ranniku matkaraja Lauči – Tūja idülliliste vaadetega Vidzeme rannalõigul vahelduvad kivised maaninad ja meres asuvad rändrahnud väikeste liivaste abajatega, kuhu suubuvad tillukeste jõgede ja suviti kuivama kippuvate ojade veed. Kohati on kogu rannariba kaetud hallide kividega. Paiguti ilmuvad väiksemad kõrkjatihnikud. Tūja kandis võib märgata esimesi liivakivipaljandeid.
26. päev. Carnikava - Saulkrasti.
Romantiliste päikeseloojangutega rada
Ranniku matkaraja Carnikava – Saulkrasti lõik viib läbi Gauja küla Koiva jõe suudmealale, mis on suurepärane linnuvaatluspiirkond. Edasi kulgeb matkarada mööda liivaranda kuni Inčupe jõe suudmeni. Enne suudmeala tuleb keerata maismaa suunas, et jõuda sillani. Pēterupe jõe rippsilla ületamise järel jõuab matkarada piki mereranda Saulkrasti rannaparki (Jūras parks).
19. päev. Mērsrags - Engure.
Engure looduspargis
Ranniku matkaraja Mērsrags – Engure lõigul viib tee Mērsragsi külakeskusest läbi männimetsa randa. Edasi jääb matkarajast ühele poole rohtu ja kõrkjatesse kasvanud kivine rannariba ning teisele poole metsaga kaetud rannaluited. Kohati on rand justkui sillutatud väikeste ümarate kividega, teisalt kohtab liigirikkaid halle luiteid. Bērzciemsi juures avanevad rannaniidud ja kaugele merre ulatuvad madalikud (populaarne linnuvaatluskoht). Kinnikasvanud rand jätkub kuni Abragciemsini, edasi kuni Engureni on liivaluited.
18. päev. Kaltene - Mērsrags.
Mitmekülgne rannajoon
Ranniku matkaraja Kaltene – Mērsrags lõigu muudavad eriti mitmekülgseks selle loodus, kultuuri- ja ajaloopärand ning kaunid vaated. Kaltene lähistel rikastavad rannajoont väikesed lahesopid ja kivised kaldad. Edasi kulgeb matkarada kõrkjatest ja taimestikust kinnikasvanud randa. Hiljem on kivine rannariba kohati vaid paari meetri laiune, paiguti savine, kõrkjatest läbikasvanud ning tihti täis adruvalle. Valgaciemsi ja Mērsragsi vahel muutub rand jälle liivaseks.
Latvijas piekrastei samērā neraksturīgs posms. Kaltenes apkaimē dominē akmeņainas un ar veģetāciju bagātīgi aizaugušas krastmalas. Virzienā uz Mērsragu pamazām parādās smilšainas pludmales, bet ap Mērsragu - smilšaini - akmeņainas. Posms piemērots augu un putnu vērošanai, dažādu piekrastes biotopu iepazīšanai.
17. päev. Ģipka - Kaltene.
Kuramaa kivine rand
Ranniku matkaraja lõik Ģipkast kuni Rojani kulgeb liivarannal, kus on kaunid luited ja männimetsad. Vahetult enne Rojat on rand kõrkjatesse kasvanud. Roja ja Kaltene kiriku vaheline lõik on aga kogu Läti rannajoone üks omapärasemaid, sest siin sirutuvad merre paljud väikesed maaninad, moodustades lahtesid ja kitsa siksakilise mereranna. Rand on tihedalt täis erinevas suuruses maakive, mille kohale kaarduvad sangleppade võrad. Paiguti kulgeb ranna lähedal kruusatee, mida ääristavad endised kalurite elamud.
Dabas daudzveidības ziņā - Jūrtakas posms ar atšķirīgiem dabas apstākļiem. Starp Ģipku un Roju ir g.k. smilšainas pludmales ar kāpu biotopiem, bet aiz Rojas sākas akmeņiem klāti krasta posmi, kas izroboti ar daudziem zemesragiem, pār kuriem līkst melnalkšņu audzes. Piemērota vieta augu, kukaiņu, putnu izziņai un vērošanai.
16. päev. Kolka - Ģipka.
Mööda „suletud randa“
Ranniku matkaraja lõigul Kolkast Ģipka suunas märkab Kolka neemelt ära pöörates selget erinevust Läänemere ja Liivi lahe vahel. Matkaraja esimesed 10 km kulgevad piki Slītere rahvuspargi rannikut, mida iseloomustavad merre uhutud männitüved, kunagise kalurikolhoosi tootmishooned, sadamakai ja Ēvaži pankrannik. Viimase lähistel on ebatavaliselt kitsas liivane rannariba, mille kohale on kaardunud sanglepad. Ka edasist lõiku kuni Ģipkani iseloomustab kitsas, liivane ja siia suubuvate väikeste ojadega rannariba (suviti on veetase väga madal). Slītere rahvuspargi rannik oli nõukogude ajal kahekordne keeluala – siin oli looduskaitseala ja piiritsoon.
15. päev. Saunags - Kolka.
Kolka neem – Euroopa süda
Ranniku matkaraja lõik lookleb mööda väikeseid põllu- ja metsateid Saunagsist Vaideni, kus pöördub tagasi mereranda. Kolka neemeni sirutuvad laiad, liivased rannaribad, vaheldudes madalate ja hõreda taimestikuga eelluidetega, mille järel ilmuvad taas metsatukkadega kaetud rannaluited. Ligikaudu 2 km jagu on lainete uhutud liivaranda, mille taga kerkivad Dumbrkalni künkad. Kolka neem – Läänemere ja Liivi lahe vaheline piirineem – on Läänemere ranniku üks populaarsemaid linnuvaatluspiirkondi.
13. päev. Miķeļtornis - Sīkrags.
Sihtpunkt – Slītere rahvuspark
Ranniku matkaraja lõigul Miķeļtornisest kuni Irbe vantsilla pöördeni avanevad vaated madala ja hõreda eelluitega rannaalale. Umbes 4,5 km kulgeb rada ümber Irbe suudmeala – siin on hooajaline looduskaitseala ja lindude pesitsusperioodil 01.04–1.08 on alal viibimine keelatud. Matkarada viib kaitsealast mööda läbi kõrgete luitevallidega männimetsa, mille nõlvad on seene- ja marjarikkad. Irbe jõe suudme järel kuni Sīkragsini laiub avar liivarand, millest jookseb umbes kilomeeter enne Sīkragsi risti läbi Ķikansi oja, tähistades Slītere rahvuspargi piiri.
12. päev. Oviši - Miķeļtornis.
Oviši ja Miķeļbāka tuletornide vahel
Ranniku matkaraja lõik viib läbi Oviši looduskaitseala, mida iseloomustavad laiad liivarannad ja luited. Siinse ranna munakivid ja liiv moodustavad suuri maastikumosaiike. Lūžņas köidab tähelepanu erinevatest ajastutest pärit militaarpärand. Lūžupe jõe suudmealal peab arvestama lindude pesitsusajal kehtivate piirangutega: 01.04–15.07 on seal liikumine keelatud. Ümber saab minna, jälgides matkaraja viitasid. Marsruudi lõpp-punkt, Miķeļbāka tuletorn, paistab juba kaugelt.
11. päev. Staldzene - Oviši.
Lõppeesmärk – Ovišragsi neem
Ranniku matkaraja lõigul Staldzene – Oviši näeb Staldzene rannas mõne meetri kõrgust liivakivipaljandit, mis tõuseb järjest kõrgemaks (kõrgeim punkt Kokkalns – 29 m). Pärast Liepenet muutub rannik tasapisi madalamaks ning Jaunupest Ovišragsi neemeni saab näha laiu liivaluiteid, mis on kõige laiemad Ovišragsi neeme tipus.
8. päev. Sārnate - Užava.
Läti ranniku kauneimad vaated
Ranniku matkaraja Sārnate – Užava lõigul on Sārnate kandis näha Läänemere kõrget liivarannikut, mis põhja poole liikudes jääb järjest madalamaks, kuni muutub merre uhutud luitevalliks. Vendzavase ja Užava tuletorni vahel avanevad Läti jaoks ebatavalised vaated – loodus meenutab siin hõreda taimestikuga mahajäetud liiva-kivikõrbe – see on
nõukogude armee endine sõjaväepolügon. Užava jõe suudme lähedal muutub luiteala järjest laiemaks ja luitevall madalamaks. Romantilise Užava tuletorni juurest avaneb üks matkaraja kaunimaid vaateid.
Vientuļš piekrastes posms ar izciliem pelēko kāpu un cietiem piekrastes biotopiem dabas lieguma "Užava" teritorijā un citur. No Užavas bākas paveras viens no skaistākajiem Dižjūras skatiem. Vēl joprojām jūras krastā vietām ir stāvkrasti. Piemērota vieta augu, kukaiņu un citu dabas elementu fotografēšanai.
7. päev. Jūrkalne - Sārnate.
Paik, kust inimesed asusid paatides teele üle Läänemere
Ranniku matkaraja Jūrkalne – Sārnate lõigul jätkub muljetavaldav Läänemere kõrge liivakallas. Ošvalki kandis laskub kallas alla, muutudes tihedate pajutihnikutega kaetud
eelluiteks. Sārnate juures näeb aga taas piirkonnale iseloomulikke kõrgeid kaldaid. Siin avanevad suhteliselt lühikese rännaku jooksul mitmed meeldejäävad loodusvaated.
6. päev. Pāvilosta - Jūrkalne.
Läänemere uhkeimad liivaklindid
Ranniku matkaraja lõigul jäävad Pāvilostast kirdesse erakordsed vaated hallidele luidetele. Mõne kilomeetri pärast algab ka üks matkaraja kaunimaid lõike: 20 km uhkeid liivaklinte. Kõige huvitavamad rannikuvaated avanevad Strante, Ulmale ja Rīva jõesuudme juures. Varisenud ranniku alaosas õitsevad suviti orhideed. Jūrkalne kandis saab näha kahte päikeseloojangut – esimest rannajoonelt ning teist hetk hiljem kõrge pankranniku otsast vaadates.
5. päev. Ziemupe - Pāvilosta.
Laulvad liivad ja merevaik
Ranniku matkaraja lõik saab alguse laulvate liivadega rannalt, kus võib leiduda merevaiku ja fossiilidega kivistisi. Ziemupe kandis on näha osaliselt lainete poolt uhutud liivakivipaljandit. Edasi laiuvad Akmensragsi neemeni ja Pāvilostani kaunid rannaluited ja vareskaerast läbikasvanud ning mere uhutud eelluited. Paiguti on näha ka halle luiteid. Akmenragsi tuletorni juures on hea jalgu puhata. Pāvilosta väikelinna sarm ning sadama ja suitsukala hõng toovad matkaja puutumata looduse rüpest tagasi tsivilisatsiooni juurde.
Skaistie Ziemupes stāvkrasti, tukšā pludmale ar Akmeņraga bāku ir viens no vientulīgākajiem Latvijas piekrastē. Iepazīstami kāpu biotopi ar tiem raksturīgajiem augiem, kukaiņiem. Akmeņrags - piemērota putnu vērošanas vieta. Daļa no teritorijas ietilpst Ziemupes dabas lieguma teritorijā. Liedagā var atrast izskalotu dzintaru un fosilijas.
2. päev. Pape - Bernāti.
Läti läänepoolseim tipp
Ranniku matkaraja lõik kulgeb kogu pikkuses mööda randa, mis Pape ümbruses on ääristatud kaunite eelluidetega. Pärast küla asenduvad eelluited 10 km pikkuses langenud männitüvesid täis kaldapealsega. Lauged luited ilmuvad taas välja Jūrmalciemsi lähedal. Bernāti neeme lähistel kõrgub muljetavaldav männimetsaga kaetud ja paiguti mere poolt uhutud liivakivipaljand.
Jūrtaka arī šajā posmā iet pa dabas parka "Pape" un dabas parka "Bernāti" piekrasti, kur paralēli jūras krastam stiepjas un paceļas iespaidīgas, mežiem klātas kāpas, t.sk. - vienas no augstākajām Latvijas piekrastē. Savukārt, jūras krastā vairāk kā 10 km garumā redzami noskaloti stāvkrasti - jūras erozijas darbības rezultāts. Iepazīstami arī citi nozīmīgi kāpu biotopi, liela dabas - augu, kukaiņu un putnu daudzveidība. Bernāti - tālākais Latvijas rietumu punkts.
1. päev. Nida - Pape.
Läti kõige kivisem rand
Ranniku matkarada algab Läti – Leedu piirilt ja kulgeb läbi Pape looduspargi, piki Läänemere lainetega uhutud randa ja mööda kauneid eelluiteid. Teelõiku iseloomustavad ka kivised rannad, väiksemad turbapaljandid ja puutumatu loodus. Pape kanalil avaneb rannaalale iseloomulik vaade koos roostikku peitunud Pape järvega. Ranniku matkarada lookleb läbi Pape küla ja keerab Pape tuletorni juures tagasi randa.