Miško takas - Peipsimaa regionas
Peipsi järve kallas
KALURIKÜLAD JA SIBULATEE
Ristipalo – Kuremäe, 255 km, 22.-33. päev
Peipsi järv on nii suur, et see meenutab merd. Metsa matkarada kulgeb selle kallastel läbi külade, mida ühendavad teineteisega pikad tänavad. Nende ääres asuvad värviliste puumajakeste read. Külades on tunda õigeusukultuuri mõjutusi. Siin on Vene impeeriumi tsaari Nikolai aegadest püsinud traditsioon kasvatada sibulaid. Tänava ääres müüvad inimesed isekasvatatud sibulatest põimitud vanikuid. Väikestes poodides ja restoranides saab osta Peipsi järve kalu ja maitsta kalaroogasid. Peipsi põhjarannikul saab nautida ka liivaranda.
Vaatamisväärsed kohad: Peipsi – Euroopa suuruselt neljas järv, Kavastu praam – ainus inimjõul seilav praam Baltimaades, Emajõe märgala oma laudteedega, Varnja, Kolkja, Kallaste, Mustvee – vanausuliste külad, kus traditsiooniliselt kasvatatakse sibulaid, Peipsi järve kalastustraditsioonid ja kalarestoranid, Alatskivi loss, Kallaste liivakivi paljandid, Peipsi tuletornid, Avinurme käsitöökeskus, Peipsi põhjaranniku liivarannad, Alutaguse rahvuspark – Eesti üks metsasemaid ja soisemaid alasid, Kuremäe klooster – kuulus palverännakute sihtkoht.
22. päev. Ristipalo‒Mehikoorma.
Peipsi järve-äärsetel poldritel
Umbes pool päevateekonnast möödub Räpina poldri nöörsirgetel teedel. Peipsi järve rannikumadalikul asuv polder on rajatud nõukogude ajal ümbritsevate rohumaade kuivandamiseks. Kõrge tamm kaitseb kevadiste üleujutuste eest. Poldritel on põllud ja karjamaad. Nahast Mehikoormani kulgeb matkarada Räpina-Mehikoorma maantee ääres, Mehikoorma tuletornist avaneb kena vaade Lämmijärvele. See on Peipsi ja Pihkva järvede vahel asuv kitsam järveosa. Teisel pool Lämmijärve, 1,7 km kaugusel on Venemaa.
23. päev. Mehikoorma‒Lääniste.
Läbi Emajõe Suursoo
See lõik õigustab täielikult metsa matkaraja nime, kuna järgmise kolme päeva jooksul kulgeb teekond läbi ühe Eesti suurima märgala, Emajõe-Suursoo, mida ümbritsevad suured metsamassiivid. Ainus asustatud koht Jõepera ja Lääniste vahel on metsade vahel asuv Järvselja. Maapind on tasane, kuna rada kulgeb Peipsi järve rannikumadalikul. Lõpp-punkt asub Ahja jõe ääres, mis on tuntud oma maaliliste Devoni liivakivipaljandite poolest. Ahja on populaarne veespordijõgi.
24. päev. Lääniste‒Kavastu.
Eesti ainsa parvega üle Emajõe
Suurem osa teekonnast kulgeb läbi Emajõe Suursoost lääne pool asuva asustamata metsamassiivi. Emajõe Suursoo ja deltaala kaitseks on loodud Peipsiveere looduskaitseala. Kastre külas saabub matkarada tagasi tsivilisatsiooni. Et saada üle Emajõe ja jõuda Kavastu külla, tuleb võtta ette sõit Eesti ainsa regulaarliiklusega parvega. Peipsiveere looduskeskus ja loodusrajad asuvad Kavastust 3,5 km kaugusel.
25. päev. Kavastu‒Varnja.
Vanausuliste külade poole
Metsa matkarada on nüüd juba kolm päeva Emajõe Suursoo ümbruses tiirutanud. Tänase päevateekonna kõige põnevam osa on Vanaussaia ja Varnja vaheline teelõik, kus rada kulgeb väikestel külavaheteedel. Enne Varnjat jõuab matkarada Peipsi rannikule, siit järvele vaadetes saad aru, kui suur see järv tegelikult on. Järgnev teekond Varnjast Remnikule piki Peipsi järve kallast võtab terve nädala. Selle nädala jooksul õpib matkateeline tundma Peipsi järve äärsete elanike kombeid, tutvub kohaliku käsitöö, toidu, kalanduse ja sibulakasvatustraditsioonidega ning vanausuliste kultuuriga.
26. päev. Varnja‒Alatskivi.
Külas Peipsi sibulakasvatajatel
Selle maalilise ja traditsioonideküllase rajalõigu sümbol on sibul. Sibulakasvatuse tõid 17. sajandil siia piirkonda vene vanausulised. Tee ääres sibulapalmikuid müüvatest naistest-meestest on saanud selle piirkonna visiitkaart. Varnja ja Kallaste vaheline 24-kilomeetrine teelõik kannab nime Sibulatee. Maastikku ilmestavad värvikirevad puumajad, väikesed kalapoed ja restoran, kus saab nautida samovariteed täpselt nii, nagu vanausulistele kombeks. Kindlasti proovi ka Peipsi rääbist!
27. päev. Alatskivi‒Rannamõisa.
Suitsukala ja sibulapirukas, Peipsi järve kulinaarne pärand
Alatskivi on suurepärane koht, kus maitsta Peipsi kandi rahvustoite, sh kuulsat sibulapirukat. Peale Alatskivi tõuseb rada kõrgemale ning avanevad maalilised vaated Peipsi järvele. Kallastele lähenedes laskub rada taas rannikule. Kallastel otsi üles kohalik kalarestoran ja kalapood ning proovi suitsurääbist ja koha. Raja viimane osa kulgeb piki järveäärset teed.
28. päev. Rannamõisa‒Mustvee.
Läbi tegusate Peipsi külade Mustvee poole
Sibulad, kala, kilomeetrite viisi piki järve kallast paiknevad külad, nikerdustega ehitud vanausuliste palvelad, kalapaatidega väikesadamad, erivärvilised väikesed puumajad! Kohvikud, poed ja vaated Peipsi järvele, mis tundub olevat pigem meri kui järv. Nii võiks kirjeldada metsa matkaraja seda lõiku. Kasepäält Mustveeni kulgeval 8-kilomeetrisel teekonnal kulgeb rada läbi väikeste rannakülade, pakkudes meeldivat vaheldust neile, kes on pikemat aega teel olnud.
29. päev. Mustvee‒Avinurme.
Piki vana Sonda‒Mustvee kitsarööpmelist raudteetammi
Pärast Mustvee promenaadi ja randa lookleb metsa matkarada läbi Mustvee linna ning jätkub järgmisel 16 kilomeetril piki endise Sonda-Mustvee kitsarööpmelise raudtee tammi. Raudteerööbaste asemel on kruusatee, mis ühendab Mustveed Avinurmega. Raudtee tammi äärde paigaldatud infotahvlid tähistavad endisi asulaid, mille kohale on kasvanud mets või muudetud raiesmikeks.
30. päev. Avinurme‒Lohusuu.
Külas Avinurme puidumeistritel
Enne metsa matkarajale suundumist tasub käia Avinurme puiduaidas, kus on suurim valik puitkäsitööd Eestis. Aidas korraldatakse ka mitmesuguseid töötubasid, nt korvipunumine, viltimine, leivaküpsetamine ja küünlavalmistamine. Enne Separa küla kulgeb matkarada läbi suure metsamassiivi, kus suve lõpul on rikkalikult pohli, mustikaid ja seeni.
31. päev. Lohusuu‒Kuru.
Läbi Peipsi põhjaranniku seene- ja marjametsade
Selle päeva esimene osa lookleb läbi võimsa okasmetsa. Eriti silmapaistev on Järvevälja maastikukaitsealal kulgev rajalõik, kus rajast põhja pool kõrguvad ilusad endised rannikuluited ja lõuna pool raba. Kindlasti tasub teha peatus Rannapungerja kalakioskis, et osta kaasa suitsurääbist ja muud talukaupa. Seejärel ületab metsa matkarada maanteesilla kaudu Rannapungerja jõe jõuab Kauksis tagasi Peipsi järve rannikule, kus on kena paik piknikupidamiseks ja kaasa ostetud suitsukalaga maiustamiseks. Siin, maalilise männimetsaga kaetud luidete taga on Peipsi ilusaim liivarand.
32. päev. Kuru‒Remniku.
Peipsi järve maalilistel luidetel ja randadel
Kui Alajõe välja arvata, kulgeb metsa matkarada piki Peipsi järve imeilusat rannikut. Suvel, kui veetase on madalam, avanevad rannikul ilusad liivarannad. Pärast Alajõge kõrguvad järve ääres Peipsi ranniku kõrgeimad luited (kuni 20 m), kust avanevad pikad vaated Peipsile, ühele Euroopa suurimale järvele.
33. päev. Remniku‒Kuremäe.
Läbi Alutaguse, Eesti noorima rahvuspargi
Siit alates kulgeb metsa matkarada läbi Eesti noorima rahvuspargi, 2018. aastal asutatud Alutaguse rahvuspargi, mis koosneb mitmest lahustükist. Rahvuspargi peamine kaitse-eesmärk on Eesti suurima okasmetsaala ja soomaastike kaitse. See on Kirde-Eesti hõredamalt asustatud piirkondi.